Kokemusasiantuntijuus terveydenhuollossa-käsiteanalyysi : Walkerin ja Avantin käsiteanalyysimallin mukaan - Toikko, Kaisa (2015)
Toikko, K. 2015. Kokemusasiantuntijuus terveydenhuollossa - käsiteanalyysi Walkerin ja Avantin mukaan. Terveystieteiden laitos, Jyväskylän yliopisto, terveyskasvatuksen pro gradu – tutkielma, 54 s. Jatkuvasti kasvava palvelutarve terveydenhuollossa edellyttää uusien toimintatapojen kehittämistä. Palvelujen laadun ja kustannustehokkuuden säilyttäminen edellyttävät asiakaslähtöistä toimintatapaa. Asiakaslähtöisyys voidaankin nähdä arvoperustana terveyspalvelujen sektorilla. Toiminnan kehittämisen tulisi lähteä asiakkaasta, ei organisaatiosta. Asiakkaat tulisi ottaa mukaan aktiivisina toimijoina palvelujen tuottamiseen, kehittämiseen ja arviointiin sen sijaan, että he ovat vain palvelujen kohde. Kokemusasiantuntijoita on alettu käyttää terveyspalveluissa yhä enemmän viime vuosina. Suomessa kokemusasiantuntijuus on tuttua erityisesti mielenterveys- ja päihdehoitotyössä. Kansainvälisesti kokemusasiantuntijuutta on käytetty myös somaattisella puolella neuvonta- sekä kulttuurisensitiivisessä työssä. Kokemusasiantuntijatoimintaa pidetäänkin yhtenä keskeisenä tulevaisuuden menetelmänä terveyspalvelujen kehittämisessä. Kokemusasiantuntija-termistä on tullut hyvin suosittu viime vuosina. Termejä käytetään kuitenkin yhä hyvin epäjohdonmukaisesti. Terminologian epäyhtenäisyys on hidaste kokemusasiantuntijuuden ja vertaistoiminnan kehittämiselle. Tutkimus koostuu teoriaosasta jossa kuvataan asiakaslähtöisyyttä ja kokemusasiantuntijuutta terveydenhuollon palveluissa. Toinen osa on käsiteanalyysi kokemusasiantuntijuus-käsitteestä. Analyysi on toteutettu Walkerin ja Avantin käsiteanalyysimallia mukaillen artikkelimuotoon. Artikkeli on kirjoitettu englanniksi Health Services Research – lehden kirjoitusohjeita noudattaen. Aineisto koostuu 1219:sta artikkelista vuosilta 2009-2014, joista 100 tutkimusartikkelia muodostavat lopullisen käsiteanalyysiaineiston. Kokemusasiantuntijuus pohjautuu teoriataustan mukaan kokemukseen asiakkaana olemisesta ja sairaudesta. Tässä asiakkaan roolissa kokemusasiatuntija voi osallistua palvelujen kehittämiseen ja arviointiin. Käsiteanalyysin mukaan kokemusasiantuntijuus määrittyy kuitenkin enemmän asiakkaan taustan ja kulttuurin tuntemisen, vertaisuuden, pohjalta. Kokemusasiantuntijalla on monia tehtäviä ja rooleja kulttuurin tuntemisen ohella. Kokemusasiantuntija on tiedon jakaja, asiakkaan tukija, kehittäjä, lisäresurssi ja tulkkaaja asiakaskunnan ja ammattihenkilöstön välillä. Kokemusasiantuntijuus –käsitteen määritteleminen ei ole yksinkertaista. Lisää rajanvetoa muun muassa vapaaehtoistyön ja kokemusasiantuntijatoiminnan välillä tarvitaan. Lisää tutkimusta tarvitaan myös kokemusasiantuntijuuden merkityksestä ja rooleista palvelujen kehittämisessä laadun ja kustannustehokkuuden näkökulmista. Tämän tutkimuksen pohjalta tärkeää olisi myös selvittää millä tavoin kokemusasiantuntijuus eroaa riippuen siitä pohjautuuko toiminta kokemukseen asiakkuudesta ja sairaudesta vai kulttuurista ja vertaisuudesta. Tämän tutkimuksen tuloksia voidaan hyödyntää käytännön työssä sekä selkiyttämään tulevaisuudessa tutkimuksessa käytettäviä käsitteitä.