Liikunta terveyden edistäjänä lukion terveystiedon oppikirjoissa - Lindlöf, Henrikki (2015)
Fyysisellä aktiivisuudella on myönteisiä vaikutuksia fyysiseen, psyykkiseen ja sosiaaliseen terveyteen. Siten liikunnan harrastaminen on terveyttä merkittävästi edistävä elämäntapa. Nuorten kunto on heikentynyt ja elintapoihin liittyvien sairauksien määrä kasvanut. Tutkimukset osoittavat, että lapsena ja nuorena fyysisesti aktiivisesti elänyt ihminen on todennäköisesti aikuisenakin aktiivinen. Näiden seikkojen perusteella on tärkeää, että nuorten liikuntaan liittyvää terveysosaamista kehitetään peruskoulun jälkeenkin toisen asteen koulutuksessa. Tutkimuksen tarkoitus oli tarkastella liikuntaan liittyvän terveysosaaminen kehittämistä lukion terveystiedossa. Tutkimusaineisto koostui kuuden oppikirjasarjan pakollisen Terveyden perusteet TE1 -kurssin ja syventävän Nuoret, terveys ja arkielämä TE2 - kurssin oppikirjoista. Niiden sisältöä vertailtiin terveystiedon ja liikunnan opetukselle valtakunnallisissa opetussuunnitelman perusteissa asetettuihin tavoitteisiin. Tutkimuksen lähtökohtana toimi liikunta–kunto-terveys-viitekehys (Bouchard & Shephard 1994). Sen mukaan liikunnan, kunnon ja terveyden välillä vallitsee vuorovaikutteisia yhteyksiä, ja niitä säätelevät perimä, elintavat ja yksilölliset ominaisuudet sekä sosiaaliset tekijät ja ympäristötekijät. Tutkimus oli laadullinen tutkimus, jossa oppikirjat analysoitiin sisällönanalyysin menetelmillä. Analyysi oli teoriasidonnaista edeten aluksi aineistolähtöisesti ja muuttuen lopussa teorialähtöiseksi. Tutkimustulosten mukaan oppikirjojen liikuntaan liittyvät sisällöt ovat pitkälti samanlaisia. Kaikissa kirjasarjoissa käsitellään liikunnan vaikutuksia terveyteen. Kirjoissa painottuu liikunnan vaikutukset fyysiseen terveyteen psyykkisen ja sosiaalisen terveyden käsittelyn kustannuksella. Liikunnan vaikutuksia aivotoimintaan käsitellään kolmessa kirjasarjassa kuudesta. Kirjoissa käsitellään kuntoa pääsääntöisesti yksityiskohtaisesti urheiluvalmennuksen näkökulmasta. Liikuntaohjelma laaditaan suurimmassa osassa kirjasarjoista, mutta vain osassa sen lähtökohtana ovat oppilaan arki ja omat tarpeet. Nuoren kokemusmaailman vähäinen hyödyntäminen leimaa kirjojen sisältöä. Sisältöjen jaotteluissa pakollisen kurssin kirjan ja syventävän kurssin kirjan välillä on eroja kirjasarjojen välillä. Siksi oppilaat eri kouluissa ovat eriarvoisessa asemassa opetuksen suhteen, eikä kaikilla ole sama tieto- ja taitopohja pakollisen kurssin jälkeen.