Entry and processing of Borrelia burgdorferi pleomorphic forms - Brander, Heini (2015)
Lymen borrelioosi on Suomessakin yleinen puutiaisten levittämä tauti. Borrelioosin ensimmäisiä oireita ovat muun muassa puutiaisen pureman ympärille muodostuva ihottuma, päänsärky, väsymys ja kuume. Myöhemmin tauti voi aiheuttaa nivel- tai sydäntulehduksen sekä neurologisia oireita. Borrelioosi on monessa suhteessa kiistanalainen tauti, sillä esimerkiksi sen hoidosta ja mahdollisesta kroonistumisesta on kaksi eriävää näkemystä. Taudin aiheuttaja on Borrelia burgdorferi -bakteeri (Bb). Bb pystyy välttelemään isännän immuunipuolustusta useilla eri mekanismeilla. Bakteeri on korkkiruuvinmuotoinen spirokeetta, mutta voi esiintyä myös epätyypillisinä muotoina, joihin kuuluu esimerkiksi pyöreä muoto (RB; engl. round body). Hypoteesina oli, että RB aiheuttaa erilaisen immuunivasteen kuin spirokeetta mahdollisesti siten vaikuttaen taudin kroonistumiseen. Tutkimuksessa verrattiin Bb:n eri muotojen fagosytoosia sekä prosessointia makrofageissa immunoleimaamalla syöjäsoluista aktiini, lysosomit sekä endoplasmakalvosto. Konfokaalimikroskooppikuvista tutkittiin kolokalisaatioanalyysilla sijaitseeko soluun sisäänotettu Bb samassa kohdassa kuin nämä soluelimet. Lisäksi tutkittiin luonnollisen ja hankitun immuniteetin yhdistäviä dendriittisoluja. Dendriittisolujen kypsyminen varmistettiin ensin virtaussytometrillä, jonka jälkeen soluja stimuloitiin Bb:n eri muodoilla. Tämän jälkeen stimuloitujen solujen erittämät sytokiinit analysoitiin. Sytokiinit ohjaavat immuunivasteen kehitystä kiihdyttäen tai estäen sen muodostumista. Tutkimuksen tuloksena todettiin, että molemmat muodot kolokalisoivat aktiinin kanssa todennäköisesti fagosytoosin aikana. Spirokeetat kolokalisoivat useammin lysosomien kanssa kuin RB:t. Spirokeettoja on aiemmin havaittu solulimassa, mutta näiden tulosten perusteella RB:t joutuvat spirokeettoja useammin lysosomien ulkopuolisen hajotuksen kohteeksi. Endoplasmakalvoston ja Bb:n vähäisestä kolokalisaatiosta ei voitu vetää johtopäätöksiä, koska varsinaisen signaalin erottaminen taustasta oli mahdotonta. Sen vuoksi bakteerin antigeenien mahdollinen esittely samaa reittiä kuin virusproteiinit jäi yhä selvittämättä. Dendriittisolujen kyspsymisprotokolla ei tuottanut haluttua tulosta, vaan vain 10 % soluista kypsyi. Dendriittisolujen tuottamissa sytokiineissa näkyi määrällisiä eroja esimerkikisi interleukiini 8, CCL2 ja CCL5:n kohdalla, mutta niiden merkitsevyyttä ei voida todeta toistamatta koetta. Bb:n spirokeetta- ja RB-muotojen prosessointien välillä immuunisoluissa vaikuttaa olevan eroja, jotka kuitenkin vaativat lisätutkimuksia. Mahdollisesti RB-muodon erilainen immuunivaste on yhteydessä kroonisen borrelioosin kehittymiseen.