Akateemisten s2-puhujien kielenkäyttötilanteet ja kielen oppimisen mahdollisuudet työharjoittelussa - Haikala, Raisa (2015)
Tässä maisterintutkielmassa tutkin akateemisten maahanmuuttajien työharjoittelussa kohtaamia kielenkäyttötilanteita ja -funktioita, kielellisten resurssien riittävyyttä näissä tilanteissa ja kielen oppimisen mahdollisuuksia työharjoittelussa. Aineistona on noin kaksi ja puoli tuntia (147 minuuttia) työharjoittelupaikoilla käytyjä, sanelimella äänitettyjä keskusteluja suomea äidinkielenä puhuvan ja suomea toisena kielenä puhuvan välillä. Suomea toisena kielenä puhuvat (s2-puhujat) keräsivät aineiston itse harjoittelunsa aikana, joten työharjoittelupaikoilla ei ollut ulkopuolista vuorovaikutuksen tarkkailijaa tai äänitystilanteiden valitsijaa. Tutkielma edustaa suomi toisena kielenä -tutkimusta. Tässä tutkielmassa kielen oppiminen nähdään vuorovaikutuksessa tapahtuvana toimintana, jota ei voida eristää sosiokulttuurisesta ympäristöstään. Tutkimus osoittaa akateemisten s2-puhujien kohdanneen työharjoittelussa kaikkia Euroop-palaisen viitekehyksen (2003) mukaisia kielenkäyttöalueita sekä mikrofunktioita. Kielellisten resurssien riittävyyttä näissä tilanteissa tarkastellaan erityisesti jaettujen kielellisten resurssien sekä toistokäyttäytymisen näkökulmasta. Kielelliset resurssit riittivät aineiston kielenkäyttötilanteissa hyvin. Kielen oppimisen mahdollisuuksiin työharjoittelussa paneudutaan tarjoumien eli affordanssien avulla. Tarjoumia ovat ne työharjoittelupaikan kielelliset resurssit, jotka oppija on huomannut oppimisen mahdollisuuksiksi. Kakkoskieliset olivat kiinnittäneet huomiota kielen oppimisen osalta erityisesti tilanne- ja puhujakohtaisen vaihteluun, kirjallisiin kielellisiin resursseihin (esim. työharjoittelupaikan ammattialan kirjasto) sekä ammattisanaston oppimisen mahdollisuuksiin. Tämä maisterintutkielma on osa Suomi työkielenä: sosiokognitiivinen näkökulma maahan-muuttajien ammatilliseen kielitaitoon -hanketta, jossa on selvitetty sitä, miten maahanmuuttajat oppivat työelämässä tarvittavaa suomen kieltä ja millainen ammatillinen kielitaito koetaan eri tilanteissa riittäväksi.