Yläkoulun liikunnanopettajien käsityksiä tanssista ja tanssinopettamisesta - Wallasvaara, Marieela (2015)
Wallasvaara, M. 2015. Yläkoulun liikunnanopettajien käsityksiä tanssista ja tanssinopettamisesta. Liikuntakasvatuksen laitos, Jyväskylän yliopisto, Liikuntapedagogiikan pro gradu -tutkielma. 89s., 1 liite. Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää millaisia käsityksiä yläkoulun liikunnanopettajilla on tanssista ja sen opettamisesta yläkoulussa. Tutkimuksessa tarkasteltiin, kuinka tyytyväisiä liikunnanopettajat ovat liikunnanopettajakoulutuksesta saamiinsa tanssinopetustaitoihin. Tutkimuksessa pyrittiin selvittämään myös, miten opettajat asennoituvat tanssinopettamista kohtaan ja millaisia työtapoja he käyttävät tanssinopetuksessa. Lisäksi tutkimuksessa selvitettiin, miten taustatekijät kuten esimerkiksi opettajan sukupuoli, tanssiharrastuneisuus, tanssipedagogiikan opintojen suorittaminen ja työkokemus liikunnanopettajana sekä liikunnanopettajakoulutuksen aikaiset muistot, ovat yhteydessä tanssin merkitysten kokemiseen, eri tanssilajien opetushalukkuuteen ja kokemukseen omista tanssinopetustaidoista. Tutkimukseen osallistui 94 suomalaista liikunnanopettajaa, joista 66 % oli naisia 34 % miehiä. Tutkimusaineisto kerättiin toukokuussa 2013 internet-kyselylomakkeella, joka lähetettiin liikunnanopettajille sähköpostitse Liikunnan- ja Terveystiedon Opettajat ry:n kautta. Tausta-tietojen lisäksi kyselylomake sisälsi mittareita, joilla selvitettiin muun muassa liikunnanopettajien kokemia tanssin eri merkityksiä, liikunnanopettajien tyytyväisyyttä liikunnanopettajakoulutuksesta saatuihin tietoihin ja taitoihin ja opettajien asennoitumista tanssinopettamiseen ja tanssinopettamishalukkuutta. Aineistoa tarkasteltiin kuvaamalla sitä prosenteilla, frekvensseillä, keskiarvoilla ja keskihajonnoilla Aineistoa analysoitiin T-testillä, Kruskal Wallis –testillä sekä Spearmanin järjestyskorrelaatiokerrointa ja Pearsonin Chi Square – testiä käyttämällä. Kolmogorov-Smirnov -testiä käytettiin normaalijakautuneisuuksien testaamisessa sekä t-testien ehtojen tarkastelussa Lisäksi muuttujien välisten yhteyksien selvittämiseen käytettiin yksisuuntaista riippumattomien ryhmien varianssianalyysia. Varianssien saman suuruuksia testattiin Levenen homogeenisuustestin avulla. Post-hoc testiä käyttämällä havaittiin ryhmien väliset erot, joita tulkittiin Tukeyn HSD -testin avulla. Tutkimuksessa käytettyjen mittareiden sisäistä johdonmukaisuutta arvioitiin käyttämällä Cronbachin alfa- kerrointa. Tutkimustulosten mukaan yläkoulun liikunnanopettajat suhtautuvat tanssinopettamiseen positiivisesti ja pitävät tanssin useita erilaisia merkityksiä tärkeinä. Tanssin opettaminen kuitenkin koetaan työlääksi ja materiaaleja opetuksen tueksi kaivataan. Nuorisotanssien opettamiseen kaivataan erityisesti tukea. Liikunnanopettajat joiden koulutuksen aikaisiin opintoihin tai henkilökohtaiseen elämään on liittynyt paljon tanssia, suhtautuvat muita positiivisemmin tanssiin, uskovat oppilaiden suhtautuvan siihen positiivisesti ja ovat halukkaampia opettamaan tanssia. Lisäksi naiset suhtautuvat miehiä positiivisemmin tanssiin ja sen opettamiseen. Tämän tutkimuksen mukaan liikunnanopettajat kuitenkin kokevat tanssin opettamisen työlääksi muuhun liikuntaan verrattuna. Tämä Pro gradu – tutkielma on ensimmäinen, jossa on tutkittu tyytyväisyyttä liikunnanopettajakoulutuksen aikaisiin tanssiopintoihin. Tutkimuksella löydettiin selkeä kehittämisen kohde. Tanssinopetuksen työmäärää pitäisi pystyä keventämään ja nuorisotanssien suosion ja sen puutteellisten opetustaitojen ristiriitaa parantamaan. Tulevaisuudessa olisi hyvä tutkia tanssia tukevan materiaalin ja nuorisotanssien opetusta edistävän toiminnan synnyttämistä sekä laadullisin että määrällisin menetelmin. Avainsanat: liikunnanopettaja, yläkoulu, tanssikäsitys, tanssinopetus, liikunnanopettajakoulutus