Sounds like a fun party : the use and functions of verbal irony in the situation comedy Friends - Laasonen, Hanne (2015)
Tässä pro gradu -tutkielmassa tutkittiin verbaalisen ironian käyttöä televisiosarjassa Frendit. Aineistoksi valittiin sarjan viides tuotantokausi, josta poimittiin kaikki ilmaukset, jotka voitiin luokitella ironiaksi. Sarkasmit käsiteltiin yhtenä verbaalisen ironian muotona. Tutkimuksen taustalla on kolme keskeistä teoriaa: Attardon kontekstiin sopimattomuus -teoria, jossa ironia ymmärretään lähinnä sen kontekstin perusteella, Gricen teoria yhteistyön periaatteesta, jonka maksiimit käsittelevät muun muassa kielenkäytön vilpittömyyttä, sekä Sperberin ja Wilsonin ironian kaikuteoria. Monet ironiaa käsittelevät teoriat käsittelevät aihetta varsin suppeasti, joten kolmen erilaisen teoreettisen lähestymistavan yhdistäminen oli perusteltua tästäkin syystä, ja antoi mahdollisuuden tutkia ilmauksia monelta eri näkökannalta. Valittujen teorioiden avulla ensin pohdittiin, miten ironia kielessä ilmenee, miksi sitä käytetään ja kuinka se muodostetaan. Sen jälkeen teorioiden valossa tutkittiin, miten ironia ilmenee Frendit -televisiosarjassa. Tuloksissa tuli ilmi se, että ironian käyttöön oli monta erilaista syytä, ja ironian käytöllä on tärkeä rooli sarjan henkilöhahmojen muodostumisessa ja erityisesti sarjan henkilöiden välisten suhteiden kuvaamisessa. Televisiosarjan ilmaukset osoittautuivat varsin hedelmälliseksi tutkimusaineistoksi, sillä niissä tuli kattavasti esimerkkejä erilaisista ironian muodoista, myös muun muassa vielä suhteellisen harvoin mainitusta tahattomasta ironiasta. Yleisin syy ironian käyttöön oli muiden sarjan henkilöiden epäsovinnainen tai outo käytös tai tietämättömyys. Erityisesti miesten epäsovinnainen käytös, kuten liian naiselliseksi tulkittu käytös, johti ironian käyttöön. Ironian käytöllä sarjan henkilö halusi suojella omaa itseänsä (save face) ja suoranaisen kritisoinnin sijaan he käyttivät ironiaa. Tärkein syy ironian käyttöön oli kuitenkin huumorin luominen. Sukupuolierot näkyivät myös aineistossa. Esimerkiksi naisten ulkonäköä tai vaatetusta ei käytetty negatiivisissa ironisissa ilmaisuissa, mutta miesten vastaavia käytettiin.