Turve- ja metsätalouden vaikutukset kahden metsäjärven surviaissääskiyhteisöihin : paleolimnologinen tutkimus - Ahokas, Tiina (2015)
Tutkielmassa selvitettiin turve- ja metsätalouden vaikutuksia Martinjärven ja Iso Kivijärven surviaissääskiyhteisöihin paleolimnologisen menetelmän avulla. Järvien sedimenttiprofiileita tarkasteltiin viimeisen 400 vuoden ajalta. Järvet ovat pieniä, matalia humusjärviä ja sijaitsevat Keski-Suomessa Keuruulla vierekkäisillä valuma-alueilla. Surviaissääskiyhteisöjen muutosten perusteella tutkittiin järvien rehevyystason ja humoosisuuden muutoksia ennen ja jälkeen metsätalouden ja turvetuotannon aloittamista. Soiden laajamittainen ojitus metsätalouden käyttöön alkoi 1960-luvulla molempien järvien valuma-alueilla. Martinjärven valuma-alueella aloitettiin lisäksi turpeen kaivu 1970- ja 1980-lukujen vaihteessa. Turvetuotantoalueiden jätevedet laskevat Martinjärven yläpuolisiin vesistöihin. Iso Kivijärveä käytettiin Martinjärven vertailujärvenä turvetuotannon osalta. Molempien järvien valuma-alueilla harjoitetaan myös peltoviljelyä. Surviaissääskiyhteisöjen muutoksia tarkasteltiin pääkomponenttianalyysin (PCA), syvännepohjaeläinindeksin (Profundal Invertebrate Community Metrics) ja surviaissäskiyhteisöjen monimuotoisuuden perusteella. Sedimenttiprofiilien alkuaineanalyysin perusteella havaittiin mineraalimaa-ainesten eroosion voimakas kasvu 1960-luvulta lähtien molempien järvien valuma-alueilla. Luonnontilassa molempien järvien surviaissääskilajisto oli meso-eutrofisille järville tyypillistä. 1960- ja 1970-lukujen ojitusten aikaan rehevyyttä ilmentävien taksonien osuus kasvoi ja karumpien vesien taksonien osuus väheni molemmissa järvissä. Surviaissääskijäänteiden perusteella järvien lievä rehevöityminen jatkui näihin päiviin saakka. Surviaissääskiyhteisöjen muutos rehevämmän elinympäristön lajistoksi oli Iso Kivijärvessä hieman voimakkaampaa kuin Martinjärvessä, mikä voi osittain selittyä järvien erilaisilla hydrologis-morfologisilla ominaisuuksilla. Turvetuotannon alkuvaihetta lukuun ottamatta Martinjärven surviaissääskiyhteisöissä ei havaittu pelkästään turvetuotantoon yhdistettävissä olevia muutoksia. Martinjärven lähivaluma-alueen metsätaloustoimenpiteiden vaikutuksen järven surviaissäskiyhteisöihin arvioitiin olleen kauempana sijaitsevien turvetuotantoalueiden ja peltojen vaikutusta merkittävämpää.