Elämänlaadun muutokset multippeliskleroosia (MS) sairastavilla henkilöillä kymmenen vuoden seurannassa - Rintala, Aki (2015)
Tämän pro gradu–tutkielman tarkoituksena oli selvittää MS-tautia sairastavien terveyteen liittyvän elämänlaadun muutosta 10 vuoden seurannassa sekä tutkia sosiodemografisten ja kliinisten tekijöiden yhteyttä terveyteen liittyvään elämänlaatuun geneerisillä ja sairausspesi-fillä elämänlaatumittareilla. Tutkimukseen osallistui 109 kävelevää MS-tautia sairastavaa henkilöä vuonna 2002, josta 77 (70.6 %) henkilöä osallistui seurantatutkimukseen vuonna 2012. Tutkittavista 79 % oli naisia keski-iän ollessa 48 (SD 10.4) vuotta. Tutkittavista 90 % sairasti aaltomaisesti tai sekundaari-sesti etenevää tautityyppiä ja 8 % ensisijaisesti etenevää MS-tautia. Sairauden kesto tutkimuk-sen lopputilanteessa oli 20 (SD 6.6) vuotta. Terveyteen liittyvää elämänlaatua tarkasteltiin yleisillä 36-Item Short Form Survey Instrument- (RAND-36), 15D-instrument- (15D) ja sai-rausspesifillä Multiple Sclerosis Quality of Life-54- (MSQOL-54) kyselyillä. Sairauden vai-keusaste määriteltiin alkutilanteessa neurologin tekemänä EDSS-asteikolla (Expanded Disabi-lity Status Scale) ja lopputilanteessa osallistujien itsearvioituna SDSS-asteikolla (Subjective Expanded Disability Status Scale). Elämänlaadun muutosta tarkasteltiin toistomittauksen va-rianssianalyysilla (MANOVA) ja muutoksen voimakkuutta (ES) efektikoolla (Cohen d). So-siodemografisten ja kliinisten tekijöiden yhteyttä elämänlaatuun tarkasteltiin lineaarisella reg-ressioanalyysilla. Terveyteen liittyvä elämänlaatu heikkeni RAND-36:n fyysisissä yhdistelmäpisteissä (p=.003, ES 0.26) ja 15D:n kokonaisindeksissä (p=.012, ES 0.22). Elämänlaatu heikkeni myös RAND-36:n fyysisessä toimintakyvyn (p=.001, ES 0.27), kivuttomuuden (p=.020, ES 0.25) ja koetun terveyden (p=.002, ES 0.36), MSQOL-54:n fyysisen toimintakyvyn (p=.001, ES 0.27), kivuttomuuden (p=.040, ES 0.21), seksuaalisen toimintakyvyn (p=.003, ES 0.43) ja tyytyväisyydessä seksuaalisen toimintakyvyn (p=.012, ES 0.38) ulottuvuuksissa, sekä 15D:n liikkumisen (p=.004, ES 0.34) ja seksuaalisen toimintakyvyn (p=<.001, ES 0.61) osioissa. Elämänlaatu parani RAND-36:n sosiaalisessa toimintakyvyssä (p=.049, ES 0.25). Muissa elämänlaadun yhdistelmäpisteissä, ulottuvuuksissa tai osioissa muutosta ei esiintynyt. Korkeampi elämänlaatu RAND-36:n (p=<.001) ja MSQOL-54:n (p=.007) fyysisissä yhdistelmäpisteissä ja 15D:n kokonaisindeksissä (p=.013) oli yhteydessä lievempään sairauden vaikeusasteen (EDSS 0.0–3.5). Korkea elämänlaatu RAND-36:n (p=<.031) ja MSQOL-54:n (p=<.016) psyykkisissä yhdistelmäpisteissä oli yhteydessä pidempään sairauden kestoon ja sukupuoli (naiset) oli yhteydessä korkeaan elämänlaatuun 15D:n kokonaisindeksissä (p=.046). Heikko elämänlaatu MSQOL-54 psyykkisissä yhdistelmäpisteissä (p=.026) oli yhteydessä korkeaan ikään. Kymmenen vuoden seurannassa MS-tautia sairastavien henkilöiden fyysiseen terveyteen liit-tyvä elämänlaatu heikkeni enemmän kuin psyykkiseen terveyteen liittyvä elämänlaatu riippumatta elämänlaatumittarista. Sosiodemografisilla ja kliinisillä tekijöillä oli yhteyttä terveyteen liittyvään elämänlaatuun. Pitkäaikaisia väestöön pohjautuvia elämänlaatututkimuksia kaivataan MS-tautia sairastavien elämänlaadun muutosherkkyyden arvioimiseen.