'Dangerous steps towards the destruction of the liberty of the people' : a conceptual approach on Robert Walpole's excise scheme, 1732-1733 - Haaparinne, Zachris (2014)
Tämä tutkielma käsittelee Britannian ensimmäisen pääministerin, Robert Walpolen, verotuksen uudistusohjelmaa ja sen kohtaamaa vastarintaa vuosina 1732 - 1733 käsitehistoriallisesta näkökulmasta. Walpolen pyrkimys muuttaa tupakan ja viinin tulliverot aksiiseiksi eli valmisteveroiksi verotuksen tehostamiseksi ja salakuljetuksen kitkemiseksi synnyttivät mittavan poliittisen kriisin. Pysyäkseen vallassa Britannian hallituksen oli lopulta taivuttava perumaan tulliverotuksen muuttamista koskeva esityksensä. Vaikka vuoden 1734 parlamenttivaaleissa toryjen ja oppositio-whigien muodostama koalitio saavutti merkittäviä voittoja juuri valmisteverovastaisuutensa vuoksi, ei se onnistunut kukistamaan Walpolen johtamien whigien enemmistöä. Tutkielman teoreettinen viitekehys koostuu mannermaisen käsitehistorian ja Cambridgen koulukunnan edustaman aatehistorian eräänlaisesta yhdistelmästä. Käsitteet ymmärretään tässä tutkimuskontekstissa mannermaiseen tapaan pysyvämpinä ja laajemmin määriteltyinä. Sen sijaan, että käsitteiden nähtäisiin saavan merkityksensä yksittäisissä puheakteissa, niiden muotoutuminen ymmärretään huomattavasti hitaampana ja laajempana prosessina. Tarkastelen aihetta käsitehistorian kautta, vaikka en käsitehistorialle ominaiseen tapaan keskity käsitteiden muutokseen sinänsä. Käsitteiden muutosten sijaan tutkielma keskittyy pikemminkin käsitteiden määritelmien ja käytön kartoitukseen. Tarkastelen tutkielmassa, minkälaisia käsitteitä kriisin yhteydessä käytettiin ja miten ne määriteltiin eri toimijoiden osalta. Tutkielman lähdeaineisto koostuu kolmesta päälähdetyypistä, joista keskeisin on lehdistöaineisto. Lehdistöä on lähestytty ensisijaisesti Gentleman's Magazinen kautta, joka julkaisi kootusti muiden lehtien keskeisimmät artikkelit. Pääasiallisesti tutkielmassa käytetään Craftsmanin, Free Britonin, Daily Courantin, London Journalin ja Fog's Journalin alunperin julkaisemaa materiaalia. Tutkielmassa hyödynnetään lehdistöaineiston lisäksi myös parlamenttiaineistoja, joskin niiden hyödyntämistä rajoittaa 1700-luvun alun parlamenttiaineistolle tyypillinen aineiston vähäinen määrä. Kolmantena lähdetyyppinä tutkimuksessa toimivat populaarimmat julkaisut, kuten pamfletit ja erilaiset balladit. Tutkielman perustana toimii lähtökohta siitä, ettei taloutta tule tarkastella vain numeroina ja teknisinä toimenpiteinä. Talous mielletään tässä tutkielmassa toimintakenttänä, jota määrittivät pikemminkin perustavanlaatuiset poliittiset ja moraaliset kiistat. Taloudellisia päätöksiä ei voinut oikeuttaa vain niiden teknisillä seurauksilla, vaan niitä perusteltiin huomattavasti laajemmilla ja yleisimmillä arvopohjaisilla diskursseilla ja käsitteillä. Tutkielma vahvistaa omalta osaltaan näiden oletusten paikkaansapitävyyden. Valmisteverokriisin aikana näkökantoja oikeutettiin verrattain harvoin taloudellisin perustein, vaikka hallitus pyrkikin legitimoimaan esitystään verotuksen tehostamisella. Valtaosa legitimoimiseen käytetyistä käsitteistä olivat luonteeltaan poliittisia ja arvopohjaisia. Uudistusta vastustettiin vetoamalla esimerkiksi perustuslaillisiin oikeuksiin, vapauteen, omistusoikeuteen, kansaan, vallanjakoon ja kansallisiin erityispiirteisiin. Etenkin opposition käyttämä käsitteistö oli luonteeltaan innovatiivista ja uudistavaa. Opposiotio hyödynsi laajaa käsitteistöä delegitimoimaan hallituksen verouudistusta. Sen sijaan, että hallitus olisi kehittänyt tai hyödyntänyt kilpailevia käsitteitä, se tyytyi lähinnä kiistämään opposition käsitteiden merkityksen pyrkimykselleen uudistaa verotusta. Vaikka hallituksen perustelut omalle hankkeelleen olivat sinällään aiheellisia, oli se kykenemätön ymmärtämään, ettei hanketta yleisesti ymmärretty ensisijaisesti teknisena toimenpiteenä. Uudistuksen vastustajat sekä parlamentissa että sen ulkopuolella näkivät sen pikemminkin uhkana maan perustuslaille ja sen takaamille vapauksille.