Effectiveness of counselling and guidance on physical functioning after stroke : a systematic review and meta-analysis of randomized controlled trials - Keränen, Katja (2014)
TIIVISTELMÄ Ohjauksen ja neuvonnan vaikuttavuus fyysiseen toiminnallisuuteen aivoverenkiertohäiriön sairastaneilla, Järjestelmällinen kirjallisuuskatsaus, Katja Keränen, FTES011, Pro gradu-tutkielma, Jyväskylän yliopisto, Liikunta- ja terveystieteiden tiedekunta, Terveystieteiden laitos, Kevät 2014, 35 sivua, 6 liitettä. Ohjaajat: Ari Heinonen ja Tuulikki Sjögren Tutkimuksen tausta: Suomessa sairastuu 25 000 ihmistä aivoverenkiertohäiriöön joka vuosi. Noin puolelle sairastuneista jää neurologisia vaurioita päivittäiseen toimintakykyyn ja 40%:a tarvitsee pitkäaikaista kuntoutusta. Ohjaus ja neuvonta ovat yleisimmin käytetyt ohjausmenetelmät aivoverenkiertohäiriön jälkeisessä kuntoutuksessa. Ohjauksen ja neuvonnan tutkimusnäyttö on epäselvää. Tutkimuksen tarkoitus: Tutkia aivoverenkiertohäiriö-kuntoutujien ohjauksen ja neuvonnan vaikuttavuutta fyysiseen toiminnallisuuteen RCT-tutkimusten perusteella. Menetelmät: Systemaattinen kirjallisuushaku tehtiin 1/ 2007-3/2007 sähköisiin tietokantoihin: CINAHL (1982-3/2007), MEDLINE (1950-1/2007) ja EMBASE (-2/2007). Tätä tutkimusta varten tehtiin kaksi lisähakua Ovid-tietokannassa MEDLINE (7/2008-9/2011) sekä MEDLINE ja CINAHL (11/2011-12/2012). Hakutermit (MeSH) olivat: strength training, resistance training, aerobic training, motor control, motor learning, counselling, guidance, randomized controlled trial, random allocation, systematic review, stroke, hemiplegia, cerebrovascular disorders, brain ischemia, cerebrovascular accident, brain infarction ja adult. Lisähaussa termit tarkensivat hakua: stroke, counselling and physical activity. Ohjausta annettiin potilaalle tai potilaalle ja hänen omaiselleen/avustajalleen terveydenhuollon henkilökunnan tai potilaan omaisen/avustajan toimesta. Suurin osa tutkittavista oli akuutteja potilaita (0-3 kk sairastumisesta). Kaikki sisäänottokriteerit täyttäneet tutkimukset otettiin mukaan. Tutkimusten laadun arviointi perustui Van Tulderin modifioituun luokitteluun. Meta-analyysi tehtiin tutkimuksessa kahdelle alaryhmälle:1) Ohjaus ja 2) Neuvonta ja ohjaus. Tulokset: Tutkimuksen kriteerit täyttivät yhdeksän satunnaistettua kontrolloitua tutkimusta. Tulosten mukaan ei ”Ohjaus”-interventiolla (p = 0.45) eikä “Neuvonta ja ohjaus”-interventiolla (p = 0.19) ollut vaikutusta fyysiseen toiminnallisuuteen aivoverenkiertohäiriön sairastaneilla. Yhteenveto: ”Ohjaus”- ja ”Neuvonta ja ohjaus”-interventioilla ei ole vaikutusta fyysiseen toiminnallisuuteen aivoverenkiertohäiriön sairastaneilla. Lisätutkimuksia tarvitaan ohjauksen ja neuvonnan termien määrittämiseksi sekä pelkän ohjauksen ja neuvonnan vaikuttavuuden arvioimiseksi aivoverenkiertohäiriön sairastaneiden kuntoutuksen kehittämiseksi. Asiasanat: AVH-kuntoutus, ohjaaminen, neuvonta, fyysinen toiminnallisuus