The importance of novel ecosystems for biodiversity : a study of ground beetles (Carabidae) on afforested fields - Övermark, Elsi (2014)
Metsien hävittäminen, maanviljely ja muut ympäristöä muokkaavat toimet muuttavat ekosysteemejä kasvavissa määrin. Tämän seurauksena syntyy poikkeuksellisia, ihmisen toiminnasta peräisin olevia ekosysteemejä. Näiden uusekosysteemien merkitys monimuotoisuudelle kasvaa lähitulevaisuudessa kun ihmisen vaikutus Maahan lisääntyy. Metsitetyt pellot voidaan monessa tapauksessa lukea uusekosysteemeihin: lannoituksella on pitkäaikaisia vaikutuksia maaperän fysikaalisiin ominaisuuksiin ja ravinteiden määrä on metsitetyillä pelloilla suurempi kuin tavallisissa metsissä. Kasvillisuuden sukkession tarkkaa lopputulosta ei vielä tiedetä. Metsitetyt pellot käsittävät 300 000 hehtaaria Suomen pinta-alasta ja niiden mahdollinen positiivinen merkitys monimuotoisuudelle on toistaiseksi puutteellisesti tiedossa. Maakiitäjäiset ovat yleinen kovakuoriaisryhmä ja niitä löytyy lähes kaikista habitaateista. Ne ovat pohjakerroksen petoja ja tärkeä osa ekosysteemin prosesseja kuten ravinteiden kiertoa ja ravintoverkon säätelyä. Maakiitäjäiset heijastelevat muutoksia ympäristössään – etenkin ihmisen toiminnasta peräisin olevia häiriöitä – lyhyessä ajassa. Vaikka erilaisten maanmuokkaustoimenpiteiden vaikutuksia maakiitäjäisiin on tutkittu laajalti erilaisissa ympäristöissä, vain harva tutkimus on keskittynyt metsitettyjen peltojen maakiitäjäisiin. Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli saada tietoa siitä millaisia maakiitäjäislajeja metsitetyillä pelloilla esiintyy Suomessa ja mikä on niiden runsaus ja koostumus näissä habitaateissa. Lisäksi tutkin istutetun puulajin merkitystä maakiitäjäislajiston koostumukselle ja yhteisön rakenteelle. Tein kenttäkokeen aiemmin viljelykäytössä olleilla turvepohjaisilla pelloilla, jotka oli metsitetty noin 25 vuotta sitten. Kenttäkoe piti sisällään 8 kohdetta, jotka sijaitsivat Keski-Suomessa ja Pohjanmaalla. Yhteensä 4018 maakiitäjäisyksilöä ja 40 lajia löydettiin. Kaiken kaikkiaan lajikoostumus ja -runsaus oli poikkeuksellinen verrattuna talousmetsiin. Vastoin hypoteesia, lajirikkaus ja yksilömäärä ei kuitenkaan eronnut eri puulajien välillä. Tästä huolimatta maakiitäjäisyhteisön samankaltaisuus riippui sekä puulajista että maantieteellisestä sijainnista (tutkimusalue) kun niitä tarkasteltiin yhdessä. Yhteenvetona, metsitetyt pellot tässä tutkimuksessa vaikuttaisivat todella olevan uusekosysteemejä ainakin maakiitäjäisten osalta niiden poikkeuksellisesta koostumuksesta ja runsaussuhteista johtuen.