Tunteiden säätely liikuntatunneilla : oppilaiden kokemuksia kiusaamistilanteista ala- ja yläkoulun siirtymävaiheessa - Suominen, Suvi (2014)
Suvi Suominen (2014). Tunteiden säätely liikuntatunneilla: Oppilaiden kokemuksia kiusaa- mistilanteista ala- ja yläkoulun siirtymävaiheessa. Liikuntakasvatuksen laitos, liikuntapeda- gogiikka ja opettajankoulutuslaitos, kasvatustiede. Jyväskylän yliopisto, pro gradu –tutkielma, 95 s., 3 liitettä. Tutkimuksen tarkoituksena oli saada tietoa 6-7. luokan oppilaiden tunteiden säätelytaidoista liikuntatuntien yhteydessä tapahtuvissa kiusaamistilanteissa. Tutkimuksessa selvitettiin, miten kiusaaminen ilmenee liikuntatunneilla ja millaisia kokemuksia 6. luokan oppilailla on kiu- saamisesta. Lisäksi selvitettiin miten oppilaat säätelevät tunteitaan kiusaamistilanteissa. Tut- kimuksen tarkoituksena oli saada tietoa myös siitä, millaisia muutoksia edellä mainituissa osa-alueissa tapahtuu alakoulusta yläkoulun 7. luokalle siirryttäessä. Tutkimusaineisto koostui alkutilanteessa keväällä 2013 yhden jyväskyläläisen peruskoulun 6. luokkalaisista. Tutkimukseen osallistuneessa koulussa oli kaksi 6. luokkaa ja kaiken kaikkiaan tutkimukseen osallistui 45 oppilasta, joista tyttöjä oli 20 ja poikia 25. Aineisto kerättiin kyse- lylomakkeella (liite 3) ja haastatteluilla. Kyselylomakkeen kysymykset oli poimittu Liikkuva koulu –hankkeen kyselylomakkeesta, ja siihen vastasi yhteensä 45 oppilasta. Vastauksista muodostettiin kaverisuhteita mittaava sosiogrammi. Vastausten ja sosiogrammin pohjalta haastateltaviksi valittiin 8 oppilasta; neljä kummastakin luokasta ja neljä molempia sukupuo- lia. Haastatteluun valittiin ensisijaisesti kiusattuja ja sellaisia oppilaita, jotka olivat saaneet sosiogrammissa ulkopuolisen roolin. Kiusattuja oli neljä ja ulkopuolisia yksi. Kaksi haastatel- tavaa olivat kiusaajia ja yksi oli sekä kiusaaja että kiusattu. Tutkimuksen mukaan kaikista tutkimukseen osallistuneista oppilaita 31% ilmoitti joutuneensa kiusatuksi 6. luokan liikuntatuntien aikana. Yleisimmät kiusaamismuodot olivat verbaalisia kuten haukkumista ja nimittelyä. Poikien tunneilla pelitilanteissa saattoi esiintyä myös fyysi- siä kiusaamisen muotoja kuten tönimistä. Haastatteluiden perusteella yläkoulussa liikuntatun- tien aikana tapahtuva kiusaaminen väheni ja loppui kokonaan tytöillä, mutta säilyi pojilla muuttaen muotoaan. Haastatelluista kahdeksasta oppilaasta kiusatut osasivat eritellä hyvin tunteitaan ja tunteiden säätelykeinojaan verrattuna kiusaajiin ja ulkopuolisiin. Sukupuolten välillä ei ollut merkittäviä eroja eri keinojen käyttämisessä, sillä sekä tytöt että pojat käyttivät useammin sisäisiä säätelykeinoja. Näitä olivat esimerkiksi vihan pidättely, asian unohtaminen tai välittämättä oleminen. 7. luokalle siirtymisen jälkeen yhden oppilaan kohdalla kiusatun rooli oli säilynyt, mutta muiden kohdalla vaihtunut. Liikuntatunneilla tapahtuva kiusaaminen oli vähentynyt yläkouluun siirtymisen jälkeen tytöil- lä, mutta jatkunut ja muuttanut muotoaan pojilla. Tulosten perusteella huomiota tulisi kiinnit- tää poikien liikuntatuntien kilpailuun ja vertailuun perustuvaan ilmapiiriin. Tyttöjen liikunta- tunneilla olisi hyvä huomioida kaveri- ja ryhmäsuhteiden merkitys tuntien toiminnassa. Li- säksi liikuntatunneilla tulisi korostaa avointa, kaikkia hyväksyvää ilmapiiriä ja tukea oppilai- den sosio-emotionaalista kasvua.