Akuutin pitkäaikaisen istumisen vaikutukset hermo-lihasjärjestelmän toimintaan lentopalloilijoilla - Karppi, Marko (2013)
Marko Karppi (2013). Akuutin pitkäaikaisen istumisen vaikutukset hermolihas-järjestelmän toimintaan lentopalloilijoilla. Liikuntabiologian laitos, Jyväskylän yliopisto, Biomekaniikan Pro-gradu – tutkielma, s 81. Tässä tutkimuksessa selvitetään matkustamisen yhteydessä tapahtuvaa istumisen vaikusta urheilusuoritukseen. Urheilijalle on tuttu käsite ”jalat jäi bussiin”. Tällä tarkoitetaan esim. ottelun alun vaikeuksia, jolloin jalat eivät toimi kunnolla ja saattavat olla esim. raskaan, kankean ja hitaan tuntuiset. Tämän tutkimuksen kirjallisuuskatsauksessa käydään läpi istumisen biomekaniikkaa ja pitkäaikaisesta akuutista istumisesta (matkustaminen) liikkumattomuudesta johtuvia asioita, jotka voivat vaikuttaa negatiivisesti urheilusuoritukseen. Myös optimaaliseen istuma-asentoon ja istuimeen kiinnitetään huomiota. Tutkimuksessa yritetään selvittää, kuinka n. 8 tunnin linja-autossa istuminen vaikuttaa pelaajien hermo-lihasjärjestelmän toimintaan ja suorituskykyyn lentopallo-ottelussa. Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli tutkia linja-automatkustamisen vaikutusta sm-liiga tason mieslentopalloilijoiden hermo-lihasjärjestelmään ja suorituskykyyn staattisen (HIK = hyppy ilman kevennystä) ja esikevennetyn (HK = hyppy kevennyksellä) hypyn avulla. Tutkimuksessa käytettiin voimalevyjä hyppyjen testaamiseen. Lihasaktiivisuutta mitattiin soleus, tibial anterior, rectus femoris ja vastus lateral lihaksesta hyppyjen aikana. Synkronoidusta voimalevy- ja EMG signaalista määriteltiin voimatuotto, voimantuottonopeus, lihasaktiivisuus, hyppykorkeudet ja soleus lihaksesta venytysrefleksiä vastaavat komponentit ja esiaktiivisuus esikevennyshypyn aikana. Staattinen hyppy (HIK) heikkeni kotipelimittauksesta linja-automatkustamisen jälkeiseen vieraspelimittaukseen 11 mm (n. 2,5 %) ja sen konsentrinen voimantuotto oli laskenut 62N (9 %), mikä oli tilastollisesti merkittävä (p < 0.05). Esikevennyshyppy (HK) oli parantunut kotipelimittauksesta vieraspelimittaukseen 6 mm (n. 1 %, n.s.). Venytysrefleksi komponenteissa M1, M2 ja M3 ei havaittu tilastollisesti merkittäviä eroja koti- ja vieraspelimittausten välillä, vaikka venytysrefleksin esiaktiivisuus oli tilastollisesti merkittävästi suurempaa ( p < 0.05) 32 % vieraspelimittauksessa. Hypyssä ilman kevennystä (HIK) konsentrisen voimantuoton ja voimantuotonajan heikkenemiset saattavat liittyä istumisen aiheuttamasta lihasten ja kudosten väsymykseen ja puutumiseen, mikä johtuu heikentyneestä aineenvaihdunnasta, verenvirtauksesta ja kuormituksesta alaraajoissa. Myös iskemia saattaa aiheuttaa alaraajoissa hermoston heikentyneen toiminna, jolloin räjähtävän HIK hypyn suorittaminen hidastuisi ja voimataso laskisi, koska kyky motoristen yksiköiden rekrytointiin on heikentynyt. Toisaalta tämä ei näy HK hypyssä niin selkeästi, mikä johtuneen siitä, että HK hyppy on luonteeltaan erilainen, missä korostuu lonkan ojentajalihasten suurempi käyttö, elastisuus ominaisuudet ja venytysrefleksi. Yllättävää oli, että HK hyppy tulos oli hiukan parempi vieraspelimittauksessa kuin kotipelimittauksessa linja-automatkustamisen jälkeen. Näyttäisi siltä, että n.8 tunnin istumisen jälkeen linja-autossa, elastiset ominaisuudet eivät heikkene. HK hypyn venytysrefleksin mittaus olisi ollut parempi toteuttaa pudotushyppyinä, sillä HK hypyn esikevennys alkaa reiden liikkeestä, jolloin Soleus lihaksen venytysrefleksiaktiivisuuden alkamisajankohta pitenee (n. 400 ms) ja siihen saattaa sekoittua tahdonalaista lihasaktiivisuutta. Myös venytysrefleksi komponentit tulisivat selkeämmin esille törmäystyyppisissä hypyissä.