Yrittäjyyskasvatus ja sen mahdollisuudet lukioissa : case: yrittäjyyslukioverkostohanke Y-love - Niemelä, Annakaisa (2013)
Tutkimus käsittelee yrittäjyyslukioverkostohanke Y-lovea, jossa tutkimuskohteena on hankkeen pa-rissa työskentelevät opettajat. Tutkimustehtävänä on selvittää mitä vaikutuksia yrittäjyyskasvatuksella on opetustyöhön ja millä tavalla yrittäjyys näkyy opettajuudessa. Tutkimuksessa tarkastellaan yrittäjyyskas-vatusta lukiokontekstissa, jossa tapaustutkimuksena on hankkeessa toimivat opettajat. Y-love on jatko-hanke yrittäjyyskasvatuksen ja yrittäjyyslukioverkoston kehittämiseen, jossa 23 lukiota pyrkii yhdessä tuomaan esiin parhaita käytänteitä ja malleja yrittäjyyskasvatuksesta lukiokontekstissa. Tutkimuksessa käydään läpi hanketta yrittäjyyttä tukevan teorian avulla. Tarkoituksena ei ole testata teoriaa käytännön avulla, vaan teorialla pyritään tukemaan toimintaa. Hankkeen kehittymistä on verrattu Shanen (2003) yrittäjämäiseen prosessiin, jossa hankkeen eri vaiheita on kuvattu teorian valossa. Yrittäjyyskasvatukseen voidaan liittää luontevasti sisäinen yrittäjyys, joka kuvastaa yritteliästä toimijaa organisaation sisällä. Sisäisenä yrittäjinä voi toimia niin opettajat kuin oppilaat. Yrittäjyyskasva-tus ei ole pelkästään yksi opetettava aine, vaan sitä voidaan toteuttaa jokaisessa oppiaineessa erilaisten opetusmetodien avulla. Opettajien pitäisi luopua entisistä opetusperinteistään ja antaa opiskelijoille itsel-leen vastuuta oppimisesta. Toteutetuissa haastatteluissa esille tuli opettajien kontrollin tarve sekä epätie-toisuuden sietokyky, jotka asettavat rajoja yrittäjyyskasvatuksen toteuttamiselle. Opettajien keskeinen rooli yrittäjyyskasvatuksen toteuttajina haastaa opettajan oman pedagogiikan sekä ympäristön, jossa he toimivat. Ongelmana koetaan myös yrittäjyyskasvatuksen määritelmä, joka ei ole selkeä. Se näkyy toteu-tuksen vaihtelevuutena lukioittain. Y-love on tuottanut paljon käytännön tietoa erilaisista tavoista toteuttaa yrittäjyyskasvatusta. Opet-tajien käsityksiin yrittäjyyskasvatuksesta ovat vaikuttaneet oppilaat sekä verkostot, joiden kanssa yhdessä hanketta on kehitetty. Yrittäjyyskasvatus on lisännyt koulujen aktiivisuutta ja yhteisöllisyyttä, mikä näkyy koulujen sisällä toimintana sekä uusien verkostojen syntymisenä. Opetukseen käytettävä aika luo ehtoja lukioiden kiireelliseen aikatauluun. Lyhyessä ajassa pitäisi oppia uutta ja uusien käytäntöjen kehittäminen vie aikaa. Lukiot ovat jakautuneet myös eri aineisiin ja niiden ei nähdä olevan yhteydessä toisiinsa. Opettajilta vaaditaan uuden oppimista ja oman pedagogiikan kehittämistä yrittäjämäiseen suuntaan. Jotta opettajat kykenevät toteuttamaan yrittäjyyskasvatusta, heidän tulee löytää yrittäjämäinen tapa toimia omassa työssään. Heidän tulisi nähdä toiminta yhteistyössä oppilaiden, muiden opettajien sekä elinkeinoelämän kanssa.