Finnish preschool children's experiences of an English language shower - Pynnönen, Johanna (2013)
Tämän tutkimuksen aiheena ovat esikoululaisten kokemukset englannin kielen kielisuihkutuksesta. Tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, mistä kielisuihkutuksen aikana käytetyistä harjoituksista ja aiheista lapset pitivät ja mistä eivät, kuinka kielisuihkutus vaikutti heidän käsityksiinsä englannin kielestä sekä motivoiko kielisuihkutus heitä oppimaan englantia. Kielisuihkutus on vieraskielisen opetuksen muoto, jonka aikana oppilaat tutustuvat yhteen tai useampaan vieraaseen kieleen leikkien, laulujen ja pelien kautta. Sen tavoitteena on tutustuttaa lapsia vieraisiin kieliin sekä motivoida heitä vieraiden kielten opiskeluun. Kielisuihkutuksen kesto voi vaihdella yhdestä lyhyestä tuokiosta pidempään kokonaisuuteen. Tutkimus on laadullinen tapaustutkimus, jota voidaan myös luonnehtia toimintatutkimukseksi, sillä tutkimuksen toteutukseen kuului englannin kielen kielisuihkutuksen suunnittelu ja toteutus syksyn 2012 ja kevään 2013 aikana. Kielisuihkutusta järjestettiin yhteensä kymmenen kertaa. Lisäksi tavoitteena oli selvittää, miten kielisuihkutusta voisi lasten kokemusten perusteella kehittää. Tutkimuksen aineistona ovat esikoululaisten piirrokset heidän kokemuksistaan englannin kielestä ennen ja jälkeen kielisuihkutuksen sekä näihin pohjautuvat ryhmähaastattelut. Aineisto analysoitiin käyttäen sisällönanalyysia. Tutkimuksen tuloksista käy ilmi, että kielisuihkutus oli lapsille pääasiassa positiivinen kokemus. Mukavinta kielisuihkutuksessa oli heidän mielestään englannin kielen oppiminen sekä mukavat leikit. Erityisesti harjoitukset, joissa lapset pääsivät liikkumaan ja osallistumaan aktiivisesti olivat heidän mielestään hauskoja. Lapset eivät puolestaan pitäneet siitä, jos he joutuivat istumaan pitkään paikallaan tai eivät päässeet osallistumaan leikkiin yhtä paljon kuin muut. Kuvien perusteella heidän kokemuksensa englannin kielestä liittyivät ennen kielisuihkutusta joko englannin kielen taitoon tai tilanteisiin, joissa englantia puhutaan. Kielisuihkutuksen jälkeen suurin osa piirsi kuitenkin joko sanoja, joita oli oppinut tai muita kielisuihkutuksessa käytyjä aiheita. Myös haastatteluista käy ilmi, että lapset oppivat kielisuihkutuksen aikana jonkin verran englanninkielisiä sanoja ja suurin osa heistä sanoi haluavansa oppia lisää englantia tulevaisuudessa. Kielisuihkutusta on tähän mennessä tutkittu vasta vähän, joten jatkotutkimukselle on tarvetta. Erityisesti tulisi selvittää, millaisia vaikutuksia kielisuihkutuksella on oppilaiden motivaatioon ja kykyyn opiskella vieraita kieliä pidemmällä aikavälillä eli kuinka esimerkiksi esikoulussa järjestetty kielisuihkutus vaikuttaa lasten kieltenopiskeluun peruskoulun aikana.