Terrorismin vastaisen sodan poliittisuus : Tony Blairin puheet syyskuun yhdennestätoista Afganistanin sotaan romanttisena narratiivina - Lintinen, Urho (2008)
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää terrorismin vastaisen sodan poliittinen merkitys, jota etsitään Tony Blairin pitämistä puheista syyskuun yhdennentoista terroristiiskujen ja Afganistanin sodan välisenä aikana. Poliittisena perspektiivinä on hyödynnetty saksalaisen poliittisen teoreetikon Carl Schmittin (1888–1985) määritelmää poliittisesta ystävä/ vihollinen –erotteluna, johon sisältyy sodan mahdollisuus. Tämän lisäksi tutkimuksessa on sovellettu Schmittin käsitystä konkreettisesta järjestyksestä, joka koostuu relatiivisen homogeenisyyden jakavista poliittisista entiteeteistä, ja partisaanista, joka tarjoaa implisiittisen määritelmän terroristista. Tutkimuksen aineisto koostuu Tony Blairin pitämistä puheista, lausunnoista, haastattelu- ja lehdistötilaisuuksista, ja se kattaa aikavälin 11.9.–30.12.2001. Metodi perustuu kirjallisuusteoreetikko Northrop Fryen (1912-1991) teoriaan kirjallisuuden neljästä arkkityypistä, joista romanssi on toiminut tutkimuksen analysoinnin työvälineenä. Aineisto on jaettu kolmeen vaiheeseen romanssin sisältämän etsintäretken mukaisesti: konfliktiin, kuolemankamppailuun ja sankarin statuksen vahvistamiseen/uuden maailman nousuun. Tony Blairin puheiden analysoinnin perusteella terrorismin vastainen sota itsessään ei ole poliittista, vaan se sijoittautuu absoluuttista vihollista vastaan käytävän hävityssodan ja oikeuden täytäntöönpanon välille. Sodan poliittiset vaikutukset ilmenevät sivistyneessä maailmassa, koska poliittinen on olemassa vain tämän maailman järjestyksen sisällä. Sivistynyt maailma merkitsee valtioista koostuvaa kansainvälistä järjestystä, joka perustuu sivistyneistä arvoista nousevaan relatiiviseen homogeenisyyteen. Kuitenkaan sivistyneiden arvojen omaksuminen ei ole ratkaiseva kriteeri poliittisen entiteetin jäsenyyttä ratkaistaessa, vaan ehdottomana ja substantiaalisena kriteerinä toimii terrorismi. Poliittisen entiteetin kohdalla terrorismikriteeri vaatii joko-tai –päätöstä, joka merkitsee valintaa terrorismin tukemisen ja terrorismin vastustamisen välillä. Tämä valinta ratkaisee poliittisen entiteetin kohtalon, sillä valinta terrorismin puolesta merkitsee epäpoliittisen terroristin statuksen omaksumista. Toinen keskeinen tutkimuksen löydös paljastaa, että sota World Trade Center –terroristeja ja talibaneja vastaan on vain yksi episodi terrorismin vastaisessa sodassa. Blairin puheissa terrorismin vastainen sota omaksui Afganistanin sotaa abstraktimmat piirteet, jonka seurauksena se kykenee aktualisoitumaan erilaisissa konkreettisissa tilanteissa riippumatta spesifistä ajasta ja paikasta. Tästä johtuen terrorismin vastaiselle sodalle ei ole hahmotettavissa ratkaisevaa taistelua, joka toisi sodan päätökseensä.