Ålderdom, demens och språk : uppfattningar hos vårdpersonal om demenssjukdom och dess inverkan på tvåspråkiga åldringars språkkunskaper - Hänninen, Leena; Laitinen, Aino (2010)
Pro gradu -tutkielmamme aiheena on selvittää, millaisia käsityksiä hoitohenkilökunnalla on dementiasta sekä sairauden vaikutuksesta kaksikielisten vanhusten kielitaitoon. Keskeisimpiä tutkimuskysymyksiämme ovat: kumpi kaksikielisen, dementiaa sairastavan vanhuksen kielistä säilyy vahvempana, katoaako toisen kielen taito kokonaan, miten kielitaito muuttuu yleisesti sairauden edetessä ja miten nuo kielitaidon muutokset vaikuttavat kanssakäymiseen dementoituneen kanssa. Tutkimusmenetelmämme on laadullinen ja tietojen keräämiseksi käytämme hoitohenkilökunnan haastatteluja. Teoriaosassa käsittelemme vanhenemista sekä sen vaikutusta kieleen ja muistiin. Käsittelemme myös dementiaa: sitä, millaista on elää dementian kanssa, sen aiheuttamia kielellisiä ongelmia, kommunikaatiota sekä validaatiota dementianhoitomenetelmänä. Lisäksi otamme teoriassa esiin siirtolaisuuden, ruotsinsuomalaisuuden sekä kaksikielisyyden. Haastattelujen avulla saamamme tutkimustulokset vastaavat lähes täysin niitä hypoteeseja, joita olemme tutkimuksellemme asettaneet. Haastattelemiemme hoitajien mukaan ensimmäisenä opittu kieli säilyy kaksikielisillä vanhuksilla muistissa pisimpään. Oma oletuksemme siitä, että dementiaa sairastavan vanhuksen heikompi kieli katoaisi jossain vaiheessa kokonaan, ei saa tukea haastatelluiltamme. Osa heistä on sitä mieltä, että tuo heikompikin kieli saattaa muistua mieleen sellaisissa tilanteissa, jotka muistuttavat jotakin aiemmin elettyä ja koettua tapahtumaa. Hoitohenkilökunnan kokemukset tukevat oletustamme siitä, että dementian edetessä vanhuksen kielestä katoavat vähitellen tututkin sanat ja että sairauden loppuvaiheessa kielitaito katoaa lopulta kokonaan. Tämä kaikki aiheuttaa monenlaisia kommunikointivaikeuksia potilaan ja hoitohenkilökunnan sekä omaisten välille. Tilannetta hankaloittaa usein vielä se, että potilaalla ja hoitohenkilökunnalla ei maahanmuuton yleistyessä välttämättä ole yhteistä kieltä.