Työkriittisyyden yhteys työn täyttymyksiin eri ammattiasemissa - Kiviniemi, Kai; Toivonen, Emilia (2025)
Anti-work, eli työkriittisyys tarkoittaa työntekijän yleistä kielteistä suhtautumista uskomukseen, että työ on perustavanlaatuinen omanarvontuntoa tai yhteiskunnallista arvoa tuottava asia. Se lukee sisäänsä monenlaista kritiikkiä työn instituutiota ja organisaatioita kohtaan. Muun muassa työkriittisessä keskustelussa toistuvat teemat sekä koronapandemian vaikutus liikkeen nousuun viittaa mahdolliseen yhteyteen työkriittisyyden ja työn täyttymysten, eli sen, kuinka hyvin yksilön nykyinen työ vastaa hänen odotuksiaan, välillä. Lisäksi ammattiaseman yhteys moniin työn täyttymysten liitännäisilmiöihin herättää kysymyksiä ammattiaseman mahdollisesta roolista. Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, ovatko työn täyttymykset (toimeentulo, vakaus, uramenestys, arvostus, kyvykkyys, itsenäisyys, aitous, itsensä kehittäminen, yhteenkuuluvuus, myötävaikuttaminen, laaja-alainen hyvän tekeminen, arkinen hyvän tekeminen) yhteydessä työkriittisyyteen. Lisäksi tavoitteena oli selvittää, muuntaako ammattiasema työn täyttymysten ja työkriittisyyden välistä yhteyttä. Myös sukupuolen, iän ja taloudellisen tilanteen vaikutusta kontrolloitiin. Tämä tutkimus oli osa MEANWELL: Merkityksellisestä työstä hyvinvointia organisaatioihin -hanketta. Työkriittisyyttä mitattiin suomalaiseen väestöön validoidulla ja suomennetulla mittaristolla, joka pohjautuu r/antiwork-nimisen Reddit-internetkeskustelufoorumin pohjalta kehitettyyn mittariin. Työn täyttymyksiä mitattiin työn merkitysten ja täyttymysten (TMT) -mittarilla. Tutkimuksemme osallistujat olivat monilta eri toimialoilta ja eri ammattiasemista, mutta naiset ja korkeasti koulutetut olivat yliedustettuna. Hierarkkisen lineaarisen regressioanalyysin tulokset osoittivat, että kaikki 12 työn täyttymysten alaosa-aluetta selittivät työkriittisyyttä siten, että vähäisempiä työn täyttymyksiä kokeneet olivat työkriittisempiä. Lisäksi ammattiasema muunsi yhteyttä kahden työn täyttymyksen kohdalla siten, että matala itsenäisyyden tai myötävaikuttamisen kokemus liittyi työkriittisyyteen enemmän korkeassa, kuin matalassa ammattiasemassa. Eniten työkriittisyyttä selittivät kuitenkin taustamuuttujat ikä ja taloudellinen tilanne. Tuloksemme ovat linjassa aikaisemman, joskin rajallisen tutkimuskirjallisuuden kanssa, ja tuovat lisää ymmärrystä työkriittisyyden yhteydestä työn täyttymyksiin sekä ammattiasemaan.