Suomalaisen keskimääräinen luontojalanjälki ja 147 tekoa sen pienentämiseksi - Ollikainen, Laura (2024)
Ihmistoiminnan aiheuttama luonnon monimuotoisuuden heikkeneminen eli luontokato uhkaa kaikenlaista elämää maapallolla, myös ihmisten. Luonnon monimuotoisuuden turvaamiseksi säädetyt sopimukset ovat epäonnistuneet tavoitteissaan osittain siksi, että luontohaittoja on ollut haasteellista mitata, ja sen seurauksena konkreettisten tavoitteiden asettaminen ja seuraaminen on ollut vaikeaa. Tässä tutkielmassa laskettiin suomalaisen keskimääräinen luontojalanjälki ja 147 sitä pienentävää tekoa. Laskenta toteutettiin Jyväskylän yliopiston Resurssiviisausyhteisön tutkijoiden kehitettämän luontojalanjäljen laskentamenetelmän pohjalta. Sen avulla tulokset ilmoitettiin määrällisesti vertailukelpoisella mittayksiköllä, luontoekvivalentilla (BDe). Suomalaisen keskimääräinen kokonaisluontojalanjälki oli 34 pikoluontoekvivalenttia (pBDe). Mikäli kaikki maailman ihmiset kuluttaisivat samoin, todennäköisesti noin 27 prosenttia maailman lajeista häviäisi pitkällä aikavälillä. Puolet (50 %) suomalaisen keskimääräisestä kokonaisluontojalanjäljestä aiheutui ruoan kulutuksesta. Suurin osa (80 %) ruoan kulutuksen luontojalanjäljestä johtui liha- ja maitotuotteiden kuluttamisesta. Toiseksi suurimman osuuden kokonaisluontojalanjäljestä muodosti asuminen (18 %), kolmanneksi suurimman liikkuminen (17 %) ja neljänneksi suurimman muu kuluttaminen (15 %). Kokonaisluontojalanjälkeä eniten pienentävät teot liittyivät ruokavaliomuutoksiin. Suurin vähennys saavutettiin täysin vegaanisella ruokavaliolla (-37 %), mutta myös pienemmät ruokavaliomuutokset olivat vaikuttavia. Muihin kulutuksen pääryhmiin liittyviä vaikuttavimpia tekoja olivat esimerkiksi maalämmön tai lämpöpumpun suosiminen lämmityksessä, auto- ja lentomatkailun vähentäminen sekä uusien tavaroiden ostamisen vähentäminen. Tämä tutkielma on osa Sitran hanketta, jonka tarkoituksena on kehittää kansalaisten hiilijalanjälkilaskurin rinnalle luontojalanjälkilaskuri. Tutkielmani osoitti, että kulutustapamuutosten avulla kansalaisten on mahdollista pienentää omia luontojalanjälkiään merkittävästi, mutta on kuitenkin laajemmin yhteiskunnan, yritysten ja päätöksentekijöiden tehtävä mahdollistaa keinot siihen.