Hyvinvointivaltion uusi politiikka ja ideologiat aikuiskoulutuksessa : tarkastelussa aikuiskoulutustuen lakkauttamisen politiikkaprosessi eduskunnassa - Ojala, Juulia (2025)
Suomi on sitoutunut vahvasti elinikäisen oppimisen ja aikuiskoulutuksen vahvistamiseen ja myös pääministeri Petteri Orpon hallitusohjelmassa luvataan edistää näitä päämääriä. Aikuiskoulutustuki oli lakkauttamiseensa saakka keskeinen työikäisten oppimista ja kouluttautumista mahdollistanut rahoitusjärjestelmä. Aikuiskoulutustuen lakkauttaminen herätti aikanaan laajaa yhteiskunnallista keskustelua ja sitä vastustettiin niin asiantuntijoiden, oppositiopoliitikkojen kuin kansalaisten taholta. Aiheesta ei ole tehty aikaisempaa tieteellistä tutkimusta. Opinnäytetyössäni pyrin ymmärtämään, miten aikuiskoulutustuen lakkauttaminen eteni, millaisia tulkintoja politiikkaprosessiin sisältyi sekä miten nämä suhteutuvat hyvinvointivaltion muutoksen teoreettiseen kirjallisuuteen. Tutkimusaineistona käytän julkisia poliittisia asiakirjoja, etenkin eduskunnan lähetekeskustelussa esitettyjä kansanedustajien puheenvuoroja. Politiikkaprosessin analyysissä hyödynnän politiikkaprosessin vaihemallia ja puheenvuorojen analyysissä argumentatiivista diskurssianalyysia. Tutkimukseni taustoittavana teoriana hyödynnän sekä Piersonin hyvinvointivaltion uutta politiikkaa että taloudellistumista ja sosiaalista investointia. Lakiesitys eteni eduskunnan käsittelyyn hallitusohjelman mukaisesti ja tuli voimaan lähes muuttumattomana. Kansanedustajat argumentoivat tuen lakkauttamista käsittelevässä keskustelussa yhteisten viitepisteiden kautta, joita olivat vaikea taloustilanne, työllisyyden kasvattaminen ja työelämän muutos. Politiikkaprosessissa oli havaittavissa näkökulmia niin hyvinvointivaltion uudesta politiikasta kuin taloudellistumisesta ja sosiaalisesta investoinnista. Kaiken kaikkiaan kansanedustajat vaikuttivat jakavan varsin yksimielisesti ajatuksen siitä, että aikuiskoulutusta oli uudistettava vastaamaan nykyaikana sille asetettuja tavoitteita. Muutokseen ja talouteen liittyvien diskurssien korostuminen teki sosiaaliturvan heikentämisestä mahdollista ja vähensi siihen liittyvää vaaliriskiä.