Post-disaster women empowerment : a narrative analysis of relief workers' perspectives - Vedenpää, Iida (2025)
Helmikuun 6. päivänä 2023 Turkin kaakkoisosaan iski 7,8 magnitudin maanjäristys ennennäkemättömällä mittakaavalla, aiheuttaen 50 000 ihmisenhengen menetyksen ja noin 1,5 miljoonan ihmisen hetkellisen tai pysyvän kodittomuuden (United Nations, 2023). Koska kestävän kehityksen viidennen tavoitteen, eli sukupuolten välisen tasa-arvon, saavuttamiseksi on vielä paljon tehtävää ja koska luonnonkatastrofit vaikuttavat usein erityisen negatiivisesti naisiin, on tärkeää tarkastella Turkin maanjäristystä sukupuolentutkimuksen näkökulmasta (Llorente-Marron, 2020). Kyseisen tutkielman tutkimuskysymykset keskittyvät maanjäristyksen jälkeisessä avustustyössä mukana olleiden avustustyöntekijöiden narratiiveihin naisten voimaantumisesta tai sen puutteesta. Tutkimuksen aineisto kerättiin kvalitatiivisin, avoimin haastatteluin, ja informantteina toimi kahdeksan turkkilaista avustustyöntekijää. Kabeerin (1999) naisten voimaantumisen teoria oli keskeisessä roolissa tutkimuskysymysten määrittelyssä ja narratiivien analyysissa. Erityisesti Kabeerin voimaantumisen määritelmä, jonka mukaan voimaantuminen tarkoittaa naisten lisääntyneitä valinnanmahdollisuuksia, toimi analyysin keskeisenä välineenä. Analyysin päätuloksena tutkimusaineistosta erottui kolme päänarratiivia: voimaantumisen narratiivi, voimaantumisen puutteen narratiivi ja potentiaalisen voimaantumisen narratiivi. Keskeinen erottava tekijä näiden narratiivien välillä oli niiden esittämä käsitys naisten toimijuudesta. Kun voimaantumisen narratiivissa naiset nähdään aktiivisina toimijoina, voimaantumisen puutteen narratiivissa heidän toimijuutensa kuvataan ulkoisten tekijöiden rajoittamana. Potentiaalisen voimaantumisen narratiivissa naisille määritellään toimijuuden kapasiteetti, mutta sitä ei ole vielä otettu käyttöön, sillä naiset eivät ole tietoisia omasta toimijuudestaan. Voimaantumisen narratiivin vahva esiintyminen aineistossa osoittaa, että naisten voimaantuminen on mahdollista myös luonnonkatastrofien jälkeisissä kaoottisissa olosuhteissa. Tämä tutkimus tarjoaa tärkeän lisäyksin aiempaan kirjallisuuteen, sillä sen tulokset ovat ristiriidassa yleisen käsityksen kanssa, jonka mukaan luonnonkatastrofeilla on yksinomaan negatiivinen vaikutus naisten voimaantumiseen4 (Lorente-Marron, 2020). Tutkimuksen tulokset rohkaisevat avustusjärjestöjä pohtimaan uudelleen suhtautumistaan naisiin ja omaksumaan toimintaansa naisten voimaantumista tukevia käytäntöjä.