Urashokkien seuraukset sote-alan työntekijöillä ja niiden yhteydet työuran jatkoajatuksiin - Hörkkö, Suvi; Pekkala, Henriikka (2025)
Tässä pro gradu -tutkielmassa tarkastellaan sote-alan työntekijöiden kokemia urashokkien seurausten profiileja ja niiden yhteyksistä työuran jatkoajatuksien indikaattoreihin eli työpaikan tai alan vaihtoajatuksiin. Seurausten profiilit muodostettiin sen perusteella, miten vastaajat kokivat urashokkien seuraukset työuralle, muulle elämälle, hyvinvoinnille ja nykyiseen työpaikkaan sitoutumiselle. Lisäksi selvitettiin, miten seurausten profiilit ovat yhteydessä työpaikan ja alan vaihtoaikeisiin. Urashokit ovat yksilöä häiritseviä ja äkillisiä tapahtumia, jotka käynnistävät työntekijässä oman työuran jatkoa koskevan arviointiprosessin. Kyselytutkimukseen osallistui 3415 sote-alan työntekijää syksyllä 2024. Tutkituista suurin osa (93 %) oli naisia ja keski-ikä oli 52-vuotta. Tutkittavista 70 prosentilla ylin suoritettu tutkinto oli ammattikoulu ja 71 prosentilla nykyinen ammatti oli lähihoitaja. K-keskiarvojen klusterianalyysin avulla tutkituista työntekijöistä tunnistettiin neljä toisistaan eroavaa profiilia: kielteiset seuraukset (33.2 %), myönteiset seuraukset (32.5 %), nostetta muuhun elämään (18.6 %) sekä vahvistunut työpaikkaan sitoutuminen (15.8 %). Tulokset osoittivat, että erityisesti kielteisiksi koetut urashokit olivat yhteydessä työpaikan ja alan vaihtoaikeisiin. Kielteisten seurausten profiilissa korostuivat lyhyt aika urashokista, alanvaihto sote-alalle, työskentely urashokin aikaisessa organisaatiossa, samaan aikaan kun vanhimmat työntekijät olivat aliedustettuina profiilissa. Toisaalta merkittävä osa urashokkien seurauksista näyttäytyi myös kaikilta osa-alueilta katsottuna myönteisinä ja merkityksellisinä käännekohtina. Johtopäätöksenä todetaan, että urashokkien seurauksien ymmärtäminen on keskeistä vapaaehtoisen vaihtuvuuden ehkäisemiseksi ja työvoiman sitouttamiseksi sote-alalle. Erityistä huomiota tulisi kiinnittää niihin työntekijöihin, joilla on suuri riski irtautua alalta kielteisten kokemusten seurauksena. Tulokset tukevat tarvetta kehittää sote-alan johtamista tavalla, joka tunnistaa ja reagoi ajoissa urashokkien aiheuttamiin kielteisiin seurauksiin, mikä on kriittistä koko palvelujärjestelmän kestävyyden kannalta.