Keski-Suomen kuntien valmiudet ottaa käyttöön luontopohjaisia hiilensidontaratkaisuja - Saastamoinen, Samuel (2025)
Ilmastonmuutos on vakava ajankohtainen ongelma, jonka yksi lieventämismahdollisuus on hiilensidonta, jossa hiiltä sidotaan ilmakehästä ja varastoidaan pitkäksi ajaksi. Luontopohjaisessa hiilensidonnassa hiiltä sidotaan esim. kasvien fotosynteesin avulla tai syanobakteereilla. Luontopohjainen hiilensidonta on kustannustehokas menetelmä, jolla on myös muita positiivisia vaikutuksia, kuten resurssien säästäminen ja ekosysteemipalvelut. Tässä tutkielmassa tutkittiin Keski-Suomen kuntien valmiuksia ottaa käyttöön luontopohjaisia hiilensidontaratkaisuja paikkatietoanalyysillä ja kyselyllä. Paikkatietoanalyysissä potentiaalia arvioitiin spatiaalisesti laskemalla yhteen kuntien maataloustukien ulkopuolella olevien metsättömien alueiden, eri metsäikäluokkien, kitumaiden, turvetuotannosta poistuneiden alueiden ja yli 50 %:sesti ojitettujen soiden pinta-ala. Kysely lähetetiin sähköpostilla Keski Suomen kuntien kaavoittajille, metsävastaaville, ympäristönsuojelun työntekijöille, seurakunnille, alueellisten metsänhoitoyhdistysten, Suomen metsäkeskuksen asiantuntijoille, ja Pro Agrian asiantuntijoille. Tutkimuksessa kävi ilmi, että hiilensidontaan sopivan alueen pinta-ala vaihtelee kuntien välillä. Suurin potentiaalinen luontopohjaisen hiilensidonnan alue oli Karstulassa. Seuravaksi suurimmat pinta-alat olivat Pihtiputaalla ja Keuruulla. Pienin pinta ala oli Muuramessa, ja seuraavaksi pienimmät Luhangalla ja Toivakassa. Luontopohjaisen hiilensidonnan lisäämisen kannalta sopivimmat alueet olivat kitumailla, entisillä turvetuotantoalueilla ja yli 50 % ojitetuilla soilla. Seurakuntien ja kuntien näkemys erosi toisistaan lailla ohjaamisen ja poliittisen ohjaamisen tärkeydestä luontopohjaisessa hiilensidonnassa. Kuntien työntekijät painottivat enemmän lakia ja politiikkaa kuin seurakuntien työntekijät. Yleisesti ottaen suhtautuminen luontopohjaiseen hiilensidontaan oli positiivista. Lisäksi Keski-Suomen kunnissa on tilaa lisätä luontopohjaista hiilensidontaa, joten potentiaalia kunnissa on. Asenteita tutkimalla voidaan saada käsitys paikallisten motivaatiosta hiilensidontaa kohtaan, mutta kyselytutkimuksessa ilmoitettu suhtautuminen ei tarkoita, että hiilensidontaa edistäviä toimia tehtäisiin oikeasti.