Maaperän happamuuden vaikutus puutiaisten esiintymiseen kaupunkien sekä niiden ulkopuolisten alueiden metsäluonnossa - Hilvo, Saana (2025)
Puutiaisten (Ixodes ricinus) määrä on viime vuosina kasvanut Suomessa ilmastonmuutoksen sekä maankäytön muutosten takia. Aikaisempien tutkimusten mukaan suomalaisten kaupunkien metsäluonnosta löytyy enemmän puutiaisia verrattuna kaupunkien ulkopuoliseen luontoon. Nämä alueelliset runsauserot voisivat mahdollisesti johtua tunnetusta erosta kaupunki- ja maaseutualueiden metsämaaperän happamuudessa. Tutkimukseni tavoitteena oli selvittää, onko kaupunkien ja maaseutualueiden metsien maaperän happamuuseroilla vaikutusta Ixodes ricinus puutiaisten alueellisiin runsauseroihin. Tutkimus koostui maasto- sekä laboratorio-osuuksista. Maastotutkimukset suoritettiin neljässä eri kaupungissa, vertaillen kaupunki- ja maaseutumetsien puutiaismääriä lakanaveto-otoksilla ja maaperän happamuutta maaperänäytteitä analysoimalla. Kokeellisessa laboratoriotutkimuksessa testasin puutiaisten munien kuoriutumista ilmastokammioissa erilaisissa maaperäolosuhteissa. Nelikenttä-koeasetelmassa yhteensä 23 puutiaisnaaraan munia kasvatettiin kaupunki- ja maaseutumetsien maaperissä siten, että maaperistä osa jätettiin käsittelemättä ja osa steriloitiin autoklavoimalla mikrobiomin poistamiseksi. Maaperän happamuus sekä puutiaistiheydet erosivat samankaltaisesti kaupunki ja maaseutualueiden välillä, mutta puutiaistiheyden ja happamuuden välillä ei havaittu tilastollisesti merkitsevää yhteyttä. Laboratoriokokeessa kaupunki – ja maaseutumaaperän happamuudella ei havaittu olevan suoraa vaikutusta puutiaisten munien menestymiseen, mutta steriloidulla kaupunkimaaperällä havaittiin olevan lievästi pienentävä vaikutus munien kuoriutumismenestykseen. Tutkimukseni ei tukenut hypoteesia siitä, että maaperän happamuus olisi keskeinen selittävä tekijä puutiaisten runsauseroissa kaupunki ja maaseutumetsien välillä. Maaperän mikrobistolla voisi kuitenkin olla vaikutusta puutiaisten munien kuoriutumismenestykseen. Tutkimukseni perusteella jatkotutkimukset olisivat aiheellisia esimerkiksi lehtikarikkeen sekä kasvillisuuden vaikutuksista puutiaisten esiintymiseen.