Understanding family social support among Finnish parents : prevalence, barriers and profiles - Molodtsova, Elina; Meriläinen, Micaela (2025)
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli tarkastella suomalaisvanhempien sosiaalisen tuen määrää ja tuen esteitä. Lisäksi tutkimuksen tavoitteena oli muodostaa vanhempien sosiaalisen tuen profiileja ja tarkastella profiilien yhteyksiä taustamuuttujiin sekä vanhempien hyvinvointiin. Tämä tutkimus on osa laajempaa Jyväskylän yliopiston Vanhemmuuden voimavarat ja kuormitustekijät (VoiKu) -hanketta, joka kuuluu laajempaan kansainväliseen International Investigation of Parental Burnout (IIPB) -konsortiohankkeseen. Aineisto kerättiin sähköisellä kyselylomakkeella marraskuusta 2023 helmikuuhun 2024 asti. Tutkimuksen otos koostui 915 vanhemmasta, jotka olivat iältään 19–67 (ka = 36.38, kh = 6.58), ja joista äitejä oli 89 %. Aineiston analysoinnissa käytettiin jakaumien tarkastelua, klusterianalyysia, yksisuuntaista varianssianalyysia, ristiintaulukointia ja kovarianssianalyysiä. Suomalaisvanhemmista suurin osa pyytää sosiaalista tukea läheisiltä (73.6 %) ja ammattilaisilta (67.7 %), kun taas lähes viidesosa ei kysynyt tukea läheisiltä tai ammattilaisilta. Vanhempien yleisimmät syyt olla hakematta tukea olivat tuen saatavuuden ongelmat, vanhempien kokemus olevansa itse vastuussa lasten kasvatuksesta, läheisten ajan ja taitojen puute sekä taipumus hakea apua läheisiltä ammattilaisten sijaan. Tutkimuksen tuloksena määriteltiin neljä vanhempien tukiprofiilia: korkea kokonaistuki (55.1 %), matala ammattilaisten tuki (19.3 %), matala läheisten tuki (17.2 %) ja matala kokonaistuki (8.4 %). Profiilit erosivat toisistaan hyvinvoinnin tason mukaan, ja suurempi määrä sosiaalista tukea oli yhteydessä vanhempien korkeampaan hyvinvointiin. Lisäksi tulokset osoittivat, että isille ja vanhemmille epävarmassa taloudellisessa tilanteessa oli tyypillisempää matala läheisten ja ammattilaisten tuki. Tutkimus hyödyntää ensimmäisten joukossa henkilökeskeistä lähestymistapaa vanhempien sosiaalisen tuen tarkasteluun. Tutkimustuloksissa korostuu sekä läheisten että julkisten palvelujen tuen merkitys vanhemmille. Koska sosiaalinen tuki on yhteydessä vanhempien hyvinvointiin, on tärkeää kohdistaa palveluja vanhempien tarpeiden mukaan. Kaiken kaikkiaan tutkimus lisää ymmärrystä suomalaisvanhempien sosiaalisen tuen tarpeesta ja tuottaa tärkeää tietoa julkisten palvelujen tehokkaampaan kohdistamiseen vanhemmille tulevaisuudessa.