Liikkumisen, kehotietoisuuden, koulustressin, resilienssin ja koulussa viihtymisen yhteydet toisen asteen opiskelijoilla - Sinko, Hanna (2025)
Pro gradu –tutkielmassani tutkin liikkumisen, kehotietoisuuteen, koulustressin, resilienssin ja koulussa viihtymisen yhteyksiä suomalaisilla toisen asteen opiskelijoilla. Lisäksi tutkin lukio opiskelijoiden, ammatillisen oppilaitoksen opiskelijoiden ja kaksois- tai kolmoistutkintoa suorittavien opiskelijoiden sekä sukupuolten välisiä eroja liikkumisen, kehotietoisuuden, koulustressin, resilienssin ja koulussa viihtymisen keskiarvoissa. Lopuksi tarkastelin vielä opiskelupaikan ja sukupuolen yhdysvaikutusta tutkittaviin muuttujiin. Tutkimuksen aineisto koostui 602 toisen asteen opiskelijasta (383 naista, 219 miestä, joista 443 lukio-opiskelijoita, 148 ammatillisen oppilaitoksen opiskelijoita ja 28 kaksois- tai kolmoistutkintoa suorittavia opiskelijoita) ympäri Suomea. Aineiston kerääminen Webropol kyselylomakkeella alkoi 12/2024 ja päättyi 1/2025. Liikkumista tarkasteltiin tässä tutkimuksessa subjektiivista kokemusta omasta liikkumisesta mittaavan International Physical Activity Questionnare (IPAQ) –mittarin suomenkielisellä versiolla, kehotietoisuutta Multidimensional Assessment of Interoceptive Awareness (MAIA-2) -mittarin suomenkielisellä versiolla, koulustressiä School Burnout –mittarin suomenkielisellä versiolla, resilienssiä Connor-Davidsonin Resilience Scalen (CD-RISC) -mittarin suomenkielisellä varsiolla ja koulussa viihtymistä Positive and Negative Affect Schedule (PANAS) - mittarin suomenkieliséllä versiolla. Käytettyjen mittareiden sisäistä luotettavutta arvioin Cronbachin α kertoimen avulla, ja käytettyjen mittareiden validiteettti varmistettiin eksploratiivisen faktorianalyysin avulla. Tutkimus on määrällinen tutkimus, ja tutkimusdataa analysoin Pearsonin tulomomenttikorrelaatiokertoimen, 1-suuntaisen varianssianalyysin ja monen muuttujan varianssianalyysin avulla. Tutkimuksen tulokset osoittavat resilienssin ja koulussa viihtymiseen, koulustressin ja kehotietoisuuden, koulustressin ja koulussa viihtymisen sekä kehotietoisuuden ja koulussa myönteisten tunteiden olevan yhteydessä toisiinsa. Lukio-opiskelijoiden, ammatillisen oppilaitoksen opiskelijoiden ja kaksois- tai kolmoistutkintoa suorittavien opiskelijoiden keskiarvojen välillä oli tilastollisesti merkitsevää eroa uupumuksessa sekä koulussa myönteisten tunteiden kokemisessa. Sukupuolten keskiarvojen välillä tilastollisesti merkitsevä ero löytyi koulussa koetuissa kielteisissä tunteisissa, resilienssissä, koulustressiä mittaavan mittarin uupumuksen faktorissa, koulustressiä mittaavan mittarin riittämättömyyden faktorissa sekä kehotietoisuutta mittaavan mittarin taipumus olla huolestumatta –faktorissa. Opiskelupaikalla ja sukupuolella ei ollut yhdysvaikutusta liikkumiseen, kehotietoisuuteen, koulustressiin, resilienssiin tai koulussa viihtymiseen. Tutkimuksen tulokset viittaavat siihen, että tytöt ovat poikia alttiimpia alhaisemmalle resilienssille, uupumukselle ja kielteisille tunteille koulussa. Lukio-opiskelijat ja kaksois- tai kolmoistutkintoa suorittavat ovat alttiimpia uupumukselle ja vähemmälle myönteisten tunteiden kokemiselle. Resilienssi taas on yhteydessä kehotietoisuuteen, koulussa viihtymiseen ja koulustressiin toisen asteen opiskelijoilla.