Huomion saamisen strategiat ja katseen käyttö varhaisessa viittomakielisessä vuorovaikutuksessa lapsen ensimmäisen elinvuoden aikana - Suni, Veera (2025)
Tutkielman tavoitteena oli tarkastella viittomakielisen varhaisen vuorovaikutuksen piirteitä vanhemman ja lapsen välillä lapsen ensimmäisen elinvuoden aikana. Varhainen vuorovaikutus on edellytys kielen omaksumisen kehittymiselle (Paavola-Ruotsalainen ja Rantalainen, 2020). Valtaosa kuuroista lapsista syntyy kuuleville vanhemmille, joilla ei välttämättä ole tuntemusta viittomakielisestä vuorovaikutuksesta (Depowski ym., 2015). Tutkielmassa aineistona toimi viisitoista VIKKE-hankkeessa kerättyä videota, jotka sisälsivät kolmen eri kuuro vanhempi—kuuleva lapsi parin vuorovaikutushetkistä toteutettuja videotallenteita. Lasten iät olivat videoiden kuvauksen aikana 2—12-kuukautta. Tässä tutkielmassa käytän huomion kiinnittämisen ja ylläpitämisen strategioista termiä ”kommunikatiivisen kontaktin strategiat”. Kommunikatiivisen kontaktin strategioiksi rajautuivat heilutus, osoite, esine ja kosketus. Nämä strategiat ovat aiemmassa teoriassa esitettyjä keinoja, joilla kuurot vanhemmat pyrkivät kiinnittämään lapsensa huomiota. Vanhempien ja lasten katseista analysoitiin katseiden kohteet seuraavasti: 1) jaettu tarkkaavaisuus, 2) kasvot, viittomat, 3) esine ja 4) muu kohde. Kohteen lisäksi myös katseiden kestot. Aineiston analyysissä käytettiin ELAN-annotointiohjelmaa. Tutkielma on laadullinen katsaus luonnolliseen vuorovaikutukseen vanhemman ja lapsen välillä. Tutkielman tulokset osoittivat lasten ensimmäisen puolen vuoden aikana vuorovaikutuksen ollen lähinnä kasvokkaista. Lasten täytettyä 6 kuukautta, tuloksissa kehitysharppaus. Vuorovaikutukseen tuli uusia elementtejä, kuten jaettu tarkkaavaisuus. Kosketuksen rinnalle merkittäväksi strategiaksi nousi osoitukset. Tulokset nostivat esille kosketuksen merkityksen viittomakielisessä vuorovaikutuksessa. Kosketus toimi yleisimpänä kommunikatiivisen kontaktin strategiana vanhemman ja lapsen välisessä vuorovaikutuksessa lasten ensimmäisen ikävuoden aikana. Tutkielma toimii hyvin suuntaa antavana pohjana, siitä millaisia piirteitä vuorovaikutuksessa kuuron vanhemman ja tämän lapsen välillä voi näyttäytyä.