Kotoperäisten vähemmistökielten representaatio ja ääni Yleisradion uutisoinnissa vuonna 2023 - Räty, Aino (2025)
Tutkielmassa tarkastellaan, millaisten teemojen kautta Yle käsitteli kotoperäisiä vähemmistökieliä suomeksi julkaistuissa kirjoitetuissa journalistisissa jutuissaan vuonna 2023. Lisäksi analysoidaan juttujen toimijarakennetta eli sitä, millaiset henkilöt ja tahot jutuissa ovat esillä ja äänessä. Yleisradiolla on lain mukaan vastuu tuottaa palveluja saameksi ja romanikielellä, tarjota ohjelmia vähemmistö- ja erityisryhmille sekä edistää kansalaisten osallistumismahdollisuuksia ja tasa-arvoa. Suomen laissa ei tunnusteta virallisia vähemmistökieliä, mutta saamesta ja viittomakielestä on säädetty omat kielilakinsa. Suomen perustuslaissa mainitaan saamelaisten ja romanien oikeus kulttuuriinsa, saamelaisten oikeus saada viranomaispalveluita kielellään sekä viittomakielisten oikeus saada tulkkausta. Kielivähemmistöjen asema on ollut ahdas Suomen valtion muodostuessa ja yksikielisyyden ihanteen vallitessa. Viime aikoina kielten arvoon ja uhanalaisuuteen on alettu kiinnittää enemmän huomiota. Tutkimus osoitti, että Yle kirjoitti vuonna 2023 kotoperäisistä vähemmistökielistä hyvin vähän – saamen kieliä lukuun ottamatta. Tutkielmaan valitut kotoperäiset kielet (romani, karjala, viittomakieli, pohjois-, inarin- ja koltansaame) olivat kuitenkin esillä vähintään muutamassa jutussa. Eri kieliä yhdistäviä teemoja olivat esimerkiksi identiteetti, kielenopetus, kulttuuriaiheet, kielten uhanalaisuus ja syrjintäkokemukset. Toimijarakenteen erittelyssä selvisi, että karjalan ja romanikielen jutuista kolmanneksessa haastateltiin kieliyhteisön edustajaa. Viittomakielen ja saamen kielten jutuista noin 70 prosentissa esiintyi vähemmistöryhmän edustajia.