From void to verdant : converting cutaway peatlands into ecologically diverse photovoltaic farms - Avonius, Merja A. (2025)
Uusiutuvalla energialla korvataan enenevässä määrin fossiilisia polttoaineita, kuten turvetta. Aurinkovoimala voidaan perustaa ennestään ihmisen muokkaamalle maalle, mikä vähentää kilpailua maankäytöstä maanviljelyn tai luonnonsuojelun kanssa. Aurinkovoimalakäyttöön muutettavien turve-tuotantoalueille (TTA) kasvittamisen tutkimisesta on hyötyä luontokadon torjumisessa, ja tiedon lisääntyminen edistää kestävää maankäyttöä. Tässä työssä selvitettiin kolme ja kymmenen vuotta sitten käytöstä poistetun TTA:n biogeokemiallisia olosuhteita: turpeen ominaisuuksia (paksuus, kosteus, orgaanisen aineksen määrä ja ravinteisuus), ilman lämpötilaa (Ta) ja alueen kasviyhteisöä. Lisäksi tutkittiin, onko kolme vuotta ja 10 vuotta sitten hylätyn alueen kasvuolosuhteissa eroa ja onko em. muuttujien välillä yhteyttä. Lisäksi selvitettiin, onko Ta eroa paneelia simuloivan katoksen alla ja avoimella turvekentällä. Tutkimusalueilta kerättiin maaperänäytteet (n = 40, 20 näytettä tutkimusalaa kohden) ja kasvillisuus kartoitettiin. Lämpötilaseuranta tehtiin paneelia simuloivan katoksen alla ja avoimella turvekentällä paneelien mahdollisesti aiheuttamien lämpötilaerojen hahmottamiseksi. Tutkimusalueista muodostettiin ilmakuvat dronen avulla. Kasvuolosuhteiden ja kasvilajien yhteyttä havainnollistettiin perustilastomenetelmien, korrelaatioanalyysin ja kaksiulotteisen NMDS-ordinaation avulla. Tutkimusalueiden välillä havaittiin pieniä eroja mitatuissa muuttujissa. Vanhemmalla alueella kasviyhteisö oli uudempaa aluetta monilajisempi. Vahva positiivinen korrelaatio havaittiin maaperänäytteiden Ca- ja Mg-pitoisuuksissa ja turpeen orgaanisen aineksen määrän ja kosteuden välillä. Ilman keskimääräinen lämpötila oli avoimella turvekentällä korkeampi kuin katoksen alla. Hoitosuunnitelma laadittiin alueen kasvittumisen edistämiseksi. Toimenpiteiksi suositeltiin tuhkalannoitusta, puuston raivausta ja ojien tukkimista pohjaveden pinnan nostamiseksi. Sarkojen kuperaa profiilia esitettiin muokattavaksi veden kerääntymisen edistämiseksi. Siirtoistutuksissa suositeltiin käytettäväksi vähä- ja keskiravinteisten ohutturpeisten soiden lajistoa. Tutkimustuloksia ja hoitosuunnitelmaa voidaan jatkohyödyntää aurinkovoimahankkeiden kehittämisessä turvesoille.